Šiltuoju metų laiku dažnai žvejai išsitraukia žvejybos reikmenis ir stengiasi sugauti kuo didesnį laimikį, tačiau ne visada jis gaudomas legaliais įrenginiais. Dažniausias iš jų – tinklai. Aplinkosaugininkai primena, kada tinklų naudojimas ir jų laikymas mėgėjiškoje žvejyboje yra aplinkosauginis pažeidimas, o kada ne. Taip pat akcentuoja kokia atsakomybė laukia už nelegalų tinklų naudojimą.
Profesionalus saulės elektrinės įrengimas
Jeigu galvojate apie saulės elektrinę ir norėtumėte įsirengti ją ant savo namo stogo ar sode, vertinga būtų taip ir padaryti. Saulės elektrinės yra be galo vertingas įrenginys, aprūpinantis nuosava elektra visus metus. Kartą jas įsirengus nebereikės pergyventi dėl elektros daugybę metų. Skaitydami toliau sužinosite, kaip tai geriausia padaryti ir kur kreiptis, kad saulės jėgainės įrengimas nesukeltų jokių rūpesčių.
„Tele2“ tęsia paramą Ukrainai: vykstantys į šią šalį su misija gali pasinaudoti kompensacija ryšio paslaugoms
Mobiliojo ryšio operatorius „Tele2“ iki metų galo pratęsia specialius tarifus ir toliau kompensuoja patirtas tarptinklinio ryšio išlaidas į Ukrainą su misija vykstantiems žmonėms ir organizacijoms.
„Kokybiško ryšio užtikrinimas su Ukraina ir vykstantiems į ją išlieka ypač svarbus, todėl ir toliau prisidedame tuo, kuo galime – iki metų galo ir toliau galios nuolaidos tarptautiniams bei tarptinklinio ryšio tarifams, o tiems, kurie nepailsdami teikia paramą ukrainiečiams, patirtas tarptinklinio ryšio išlaidas Ukrainoje kompensuosime“, – sako Petras Masiulis, „Tele2“ generalinis direktorius Lietuvai ir Baltijos šalims.
Dėl išlaidų už „Tele2“ tarptinklinio ryšio skambučių, SMS ir interneto paslaugas kompensavimo misijas Ukrainoje vykdantys asmenys į operatorių gali kreiptis el. paštu – Šis el. pašto adresas yra apsaugotas nuo šiukšlių. Jums reikia įgalinti JavaScript, kad peržiūrėti jį..">Šis el. pašto adresas yra apsaugotas nuo šiukšlių. Jums reikia įgalinti JavaScript, kad peržiūrėti jį..
Ar visos skolos yra lygiavertės?
Rodos, žodis skola turėtų reikšti vienodą dalyką - tiesiog pasiskolinti pinigai, kuriuos privaloma grąžinti. Tačiau viskas yra šiek tiek kitaip. Vienais atvejais tereikia skolininko geranoriškumo ir sąžiningumo. Egzistuoja ir tokie atvejai, kai skolininkas iš tiesų negali grąžinti skolos dėl netikėtai iškilusių finansinių problemų. tokios skolos vadinamos beviltiškomis. Tad teigti, jog visos skolos yra lygiavertės tikrai nebūtų
Pagalba žemdirbiams, nukentėjusiems nuo audros ir krušos
Žemdirbiai, nukentėjusieji nuo Lietuvą nusiaubusios audros ir krušos, turi galimybę pasinaudoti lengvatinėmis paskolomis ir palūkanų kompensacijomis.
Žemės ūkio ministerija artimiausiu metu numato svarstyti galimybę nuo audros ar krušos nukentėjusiems ūkio subjektams pagal atskirą naują priemonę kompensuoti dalį palūkanų, sumokėtų už anksčiau paimtus kreditus.
Įsimintinų akimirkų kolekcininkams: pamatyti stumbrų ir elnių bei pakutenti velnią – į Žemaitiją
Kai išmaišyti norimi pažintiniai takai, pasipliuškenta jūroje ir pasvajota gulint ant žolės ir kuriant personažus iš debesų, galima akis nukreipti į ypatingą vietą Lietuvoje – Telšius.
Masiniai renginiai saugomose teritorijose
Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba primena, kad masinių renginių organizatoriai privalo renginį iš anksto derinti su saugomos teritorijos direkcija ir gauti leidimą. Jeigu renginyje dalyvauja daugiau kaip 100 dalyvių ir organizatorius siekia pelno (pajamų), lankytojo bilietai yra privalomi.
UAB „Ecoservice“ gaisro gesinimo metu į aplinką toksiškos nuotekos nepateko
Rugpjūčio 5 dieną Vilniuje atliekų perdirbimo įmonės UAB „Ecoservice“ teritorijoje kilusio gaisro metu paimtų paviršinių nuotekų mėginių gauti visi tyrimų rezultatai parodė, kad į aplinką toksiškos nuotekos nepateko.
Aplinkosaugininkai: karšti orai gali paskatinti vasarinį vandens „žydėjimą“
Aplinkos apsaugos departamento pareigūnai atkreipia dėmesį, kad įsivyravus karštiems orams tam tikruose šalies vandens telkiniuose pastebimas smarkus mikrodumblių augimas, dar vadinamas vandens „žydėjimu“.
Raukšlėtalapis erškėtis – nors ir gražus, bet invazinis
Kuršių nerijos nacionaliniame parke dažnai išvysi rožiniais žiedais žydinčius raukšlėtalapius erškėčius. Nedaugelis žino, kad Kuršių nerijoje - tai invazinis augalas, kuris buvo sodinamas kaip puikus kopų sutvirtintojas. Tačiau augalas išaugina ilgus šakniastiebius ir suformuoja didelius plotus apimančius sąžalynus, taip išstumdamas smėlynų buveinėms būdingus augalus ir su jomis susijusias gyvūnų rūšis.
Miškų savininkai raginami tvarkyti vėjo pažeistus miškus
Šių metų rugpjūčio 6–7 dienomis Lietuvoje siautė stiprūs vėjai su lietumis. Dalyje šalies regionų stichija pasiekė audrų ir škvalų lygį. Ji laužė ir vertė medžius miškuose, parkuose, pakelėse, gyvenvietėse. Labiausiai nukentėjo Šiaurės ir Vakarų regionai. Valstybinė miškų tarnyba kviečia miškų savininkus apžiūrėti savo miškus ir juose operatyviai pradėti tvarkyti vėjo pažeistus medžius.
Geltonuojantys invazinių rykštenių sąžalynai keičia ir skurdina natūralias buveines – neauginkite ir naikinkite jas
Kasmet rugpjūtį vis labiau geltonuojantys laukai, pievos ir pakelės kelia susirūpinimą aplinkosaugininkams – invaziniai augalai rykštenės Lietuvoje užima vis didesnius žemės plotus. Dar pasitaiko žmonių, kurie neatpažįsta šių invazinių augalų ir susivilioję geltonais žiedynais sodina darželiuose, taip prisidėdami prie jų plitimo. Aplinkos ministerija primena apie rykštenių daromą žalą gamtai ir ragina jas naikinti.
Per Žolinę – apie žolynus, pievas ir pakrantes
Viena iš Žolinės tradicijų – žolynų šventinimas. Žolynų puokštėms dažniausiai skinami vaistiniai ir kiti pievų augalai. Tačiau ateityje jų rasti gali būti sudėtinga, nes pievų, kurios ypač svarbios bioįvairovės palaikymui, ekosistemų stabilumui, ekologinėms funkcijoms pastaraisiais metais Lietuvoje drastiškai mažėja. Aplinkosaugininkams, gamtininkams tai kelia didelį nerimą.
Kuo skiriasi statinio rekonstravimas nuo naujos statybos?
Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija prie Aplinkos ministerijos (Statybos inspekcija), atsižvelgdama į gyventojų dažnai užduodamą klausimą, ar nepiktnaudžiaujama rekonstrukcijos sąvoka, kai visiškai nugriauto statinio vietoje yra statomas naujas pastatas, informuoja, kaip atskirti statinio rekonstravimą nuo naujo statinio statybos.
Ką daryti su audrų sužalotais medžiais?
Pataruoju metu praūžus net keletui stiprių audrų, Aplinkos ministerija sulaukė nemažai gyventojų paklausimų dėl medžių, augančių ne miško žemėje, tvarkymo.
Vandens gręžinių įteisinimas: kaip mums sekasi ir kokie mitai vis dar sklando
Jau beveik pusantrų metų gyventojai turi galimybę įteisinti Žemės gelmių registre neregistruotus gręžinius ar atnaujinti šiame registre esančius duomenis apie gręžinio savininką be jokių sankcijų. Tačiau iki šiol ja pasinaudojo tik nedidelė gyventojų dalis.
Gyventojai nepatenkinti komunalinių atliekų tvarkymu: bus keičiami reikalavimai atliekų tvarkytojams
Aplinkos ministerija sulaukia nemažai skundų dėl komunalinių atliekų netinkamo surinkimo, todėl parengė ir pateikė derinti Minimalių komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos kokybės reikalavimų pakeitimus. Juos patvirtinus atliekų turėtojams bus teikiama kokybiškesnė, aplinkosaugos, techninius-ekonominius ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimus atitinkanti paslauga.
Klimatologas prof. E. Rimkus: „Mažiau vartodami sumažinsime ir klimato kaitą“
Ar Lietuvą vis dažniau užklumpančios didžiulės liūtys, krušos, kuomet iš dangaus krenta kiaušinio dydžio ledai, siejamos su klimato kaita. Ar dar sulauksime žiemos speigų ir koks galimas ateities scenarijus, jei nesirūpinsime šia svarbia problema? Apie tai pokalbis su Vilniaus universiteto Hidrologijos ir klimatologijos katedros profesoriumi Egidijumi Rimkumi.
Lietuvoje siautusi audra miškuose nuvertė per 50 tūkst. medžių – Valstybinių miškų urėdija
Lietuvoje šią savaitę siautusi audra miškuose nuvertė per 50 tūkst. medžių, miškininkai likviduoja stichijos padarinius, ketvirtadienį pranešė Valstybinių miškų urėdija (VMU).
Klimato kaitos švelninimo tikslams stebėti – analitinė švieslentė
Aplinkos apsaugos agentūra ir Aplinkos ministerija pristato interaktyvią analitinę vizualizaciją, kuri detaliau susipažindina su sektorių pokyčių prognozėmis taikant klimato kaitai švelninti skirtas politikos priemones 2021–2030 m. analize. Šioje švieslentėje galima pamatyti, koks šių priemonių indėlis siekiant nacionalinių ir atskirų sektorių tikslų.
Populiarėja su birža susietos elektros tiekimo sutartys – ar jos vis dar apsimoka?
Pastaruoju metu fiksuojama nauja tendencija – gyventojai vis dažniau renkasi su biržos kainomis susietus elektros planus. Tokį sprendimą diktuoja energetinių išteklių kainos, kurios pernai pasiekė rekordines aukštumas, tačiau šiemet smigo žemyn. Dažnai jos netgi buvo žemesnės nei siūlomos su fiksuotos kainos sutartimis. Visgi rudenį, ekspertų teigimu, biržoje ir vėl matysime aukštesnes elektros kainas. Prognozuojama, kad šaltuoju metų laiku ji bus brangiausia. Ką tai reiškia vartotojams? Ar jau atėjo laikas pereiti prie fiksuotos kainos planų? Ir ‒ jeigu taip ‒ kokios trukmės planą rinktis?
Daugiabučių renovacija: paramą gaus visi pretendavusieji
Aplinkos projektų valdymo agentūra (APVA) paskutinio kvietimo daugiabučiams atnaujinti metu gavo arti 500 paraiškų, kurių bendra investicijų suma siekia 445 mln. eurų. Kadangi šie skaičiai ženkliai viršijo pirminę kvietimui numatytą investicijų sumą, planuota taikyti konkursinį paraiškų atrankos būdą. Tačiau to neprireikė – pasitelkus papildomus finansavimo šaltinius, nuspręsta finansuoti visus kvietimo sąlygas atitinkančius daugiabučių atnaujinimo projektus, kurių – 477.
Pradedamas kurti Lietuvos energetikos sektoriaus transformacijos modelis
Lietuva per artimiausius kelerius metus kartu su Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) mokslininkais parengs energetikos sektoriaus transformacijos modelį, kuris numatys sparčiausius ir ekonomiškai efektyviausius būdus Lietuvai pareinant prie 100 proc. atsinaujinančios energetikos gamybos.
Siūloma kirtimų norma, kad brandžių medynų nemažėtų
Aplinkos ministerija pateikė derinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl metinės valstybinių miškų pagrindinių miško kirtimų normos 2024–2028 metams patvirtinimo“ projektą.
Ūkininkai galės lengviau palyginti teisines formas ir mokesčius
Valstybei ruošiantis suvienodinti mokesčius tarp įvairių verslo formų ir svarstant įstatymų pakeitimus, šalies žemdirbiai vis garsiau kalba apie teisinės veiklos formos keitimą, siekiant palankesnių mokesčių. Žemės ūkio ministerija, norėdama padėti ūkininkams įsivertinti teisinės veiklos formos keitimo aplinkybes ir galimas pasekmes, savo interneto svetainės www.zum.lt rubrikoje ,,Dažniausiai užduodami klausimai” parengė naują skiltį ,,Teisinės formos ir mokesčiai”.
Investicijos į „Orlen Lietuvos“ gamyklą Mažeikiuose artėja prie milijardo eurų – vadovas
Investicijos į naftos perdirbimo bendrovės „Orlen Lietuva“ gamyklos Mažeikiuose modernizavimą siekia beveik milijardą eurų, sako įmonės vadovas Michalas Rudnickis.
„Investicijų suma artėja prie milijardo eurų“, – ketvirtadienį spaudos konferencijoje Klaipėdoje sakė M. Rudnickis.
Ketvirtadienį Klaipėdos jūrų krovinių kompanijos „Bega“ teritorijoje iškrautas reaktorius, kuris bus montuojamas Mažeikių gamyklos giluminio naftos perdirbimo įrenginyje, kuris, anot „Orlen Lietuvos“ vadovo M. Rudnickio, leis ateityje bendrovei dirbti pelningai, nepriklausomai nuo ekonominės situacijos pasaulyje.
Baltijos šalių operatoriai sutarė sinchronizuoti tinklus su Europa 2025-ųjų vasarį
Lietuvos, Latvijos ir Estijos elektros perdavimo sistemos operatorės „Litgrid“, AST ir „Elering“ pasirašė susitarimą sinchronizuoti Baltijos šalių elektros tinklus su Vakarų Europa 2025 metų vasarį. „Litgrid“ BNS informavo, kad susitarimą nuotoliniu būdu pasirašė trijų Baltijos šalių tinklo operatorių vadovai.
Susitarime taip pat numatyta, jog Baltijos šalys 2024 metų vasarą, likus pusmečiui iki sinchronizacijos, atsisakys pratęsti su Rusijos ir Baltarusijos operatoriais sudarytą Maskvos kontroliuojamos posovietinės energetikos sistemos sutartį (BRELL), pranešė Lietuvos elektros perdavimo sistemos operatorė „Litgrid“.
Investuosiantiems į bioekonomikos verslus – iki 5 mln. eurų
Užsiimantys ar ketinantys užsiimti žemės ūkio produktų perdirbimo veikla ir investuoti į bioekonomikos verslus, vienam projektui galės gauti iki 5 mln. eurų. Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 metų strateginio plano laikotarpiu vienam juridiniam asmeniui ir susijusiems asmenims gali būti skiriama iki 10 mln. Eur.
Siūloma uždrausti veisti, prekiauti ir eksponuoti gyvūnus augintinius, kuriems pakeista išvaizda
Vyriausybė pritarė Seimo narių grupės siūlymui uždrausti veisti, prekiauti ir eksponuoti gyvūnus augintinius, kuriems neteisėtai atliktos veterinarinės procedūros, pakeičiančios gyvūnų augintinių išvaizdą ar gyvūnų fiziologines funkcijas.
Pratęsti kraštovaizdžio elementų priežiūros ir žaliojo pūdymo sutvarkymo terminai
Žemdirbiai įterpti žaliąjį pūdymą į dirvą ar kitaip jį sutvarkyti galės iki rugsėjo 15 dienos – anksčiau šiuos darbus nudirbti reikėdavo iki rugsėjo 1-osios.